France Prešeren (1800.-1849.) je slovenski pjesnik iz razdoblja romantizma i poetka borbe za nacionalnu emancipaciju. Smatra ga se nacionalnim pjesnikom i jednim od najveih europskih romantiara. Nije pisao mnogo - osim remek-djela Sonetni vijena", autor je slovenskog nacionalnog epa Krst pri Savici i pjesme "Zdravica" koja e postati slovenskom himnom - ali je presudno utjecao na svu kasniju slovensku književnost. Život mu nije bio lak niti sreen, kako privatni zbog njegove emotivne nestabilnosti (u nekoliko je navrata pokušao samoubojstvo) i alkoholizma, tako ni stvaralaki, jer je njegovo djelo i stavovi izazivalo negativne reakcije ondašnjih austrijskih vlasti, društvene elite i crkve.
Godine 1832. upoznao je Juliju Primic, ker bogatog trgovca kojoj je posvetio svoj Sonetni vijenac (napisan 1833, objavljen 1834. godine); ta e ljubav ostati jednostrana i nerealizirana. Juliju je nekoliko puta sreo u razliitim situacijama, ali joj se nikada nije usudio prii i izjaviti ljubav. Premda je njezina obitelj izuzetno negativno reagirala, a ona sama bila posve ravnodušna, svoju je nesretnu ljubav ovim djelom Prešeren trajno proslavio, pretvorivši je u poetsku figuru usporedivu s Danteovom Beatrice ili Petrarkinom Laurom. Motiv svoje nesretne ljubavi ispreplie s motivom nesretne i neslobodne domovine. Tek nakon smrti, a osobito u zadnjim desetljeima 19. stoljea, u vrijeme intenziviranja borbe Slovenaca za nacionalnu emancipaciju, Prešeren u domovini stie gotovo kultni status, kojega e zadržati do danas. Pored toga, smjestivši ga u europski kontekst, kritika poinje izuzetno cijeniti njegovo pjesniko stvaralaštvo, stil i metaforiku, te ga se drži za jednog od romantiarskih pjesnikih velikana iji znaaj nadilazi okvire njegovog malog naroda i jezika.
Prijevod "Sonetnoga vijenca" skopan je baš zbog svoje stroge forme s velikim poteškoama, jer svaki posljednji stih prethodnoga soneta namee strukturu slijedeemu. Tako se sve to više sužava i ograniuje mogunost varijacijâ i namee nužda vrlo krutog preoblikovanja pjesnikovih ostvarenja u formalnom pogledu." (prevoditelj Gustav Krklec)